Heste og klimapåvirkning
Der har været meget fokus på drøvtyggernes udledning af metan i klimadebatten. Heste udleder også metan til omgivelserne. Heste danner dog væsentligt mindre metan end en tilsvarende drøvtygger med den samme vægt.
Der har været meget fokus på drøvtyggernes udledning af metan i klimadebatten. Heste udleder også metan til omgivelserne. Heste danner dog væsentligt mindre metan end en tilsvarende drøvtygger med den samme vægt.
Metan spiller en afgørende rolle i klimadebatten og det er derfor vigtigt at forstå hvordan metan påvirker klimaet. Klimagasserne CO2, metan og lattergas påvirker jordens klima ved, at de tilbageholder energien fra sollyset i form af varme. Klimagasserne har forskellige varmeegenskaber og derfor multipliceres mængden af metan med 25, og lattergas med 298 for, at de kan sammenlignes med kuldioxid de såkaldte ”kuldioxidekvivalenter”.
Klimaaftrykket af en produktion bliver da den samlede effekt af klimagasserne minus den bortførsel af kulstof som der sker i form af produkter (kød, gødning og lign) og indlejring af kulstof i marken.
Selvom hesten ikke er en drøvtygger, har den relativ stor blind og tyktarm, hvor der sker en mikrobiel omsætning af foderet, hvorved der dannes metan. En proces som kan sammenlignes med drøvtyggernes vom. Ved forsøg er hestens metan produktion blevet estimeret til 20,7 kg metan for en gns. hest på 600 kg og, 29,4 kg metan for en Belgierhoppe på ca. 800kg, svarende til 34% af metan produktionen fra en ammeko.
Metan produktionen fra heste er afhængig af foderrationens sammensætning. Størst syntes metan produktionen at være ved fodring med meget fiberrigt og tungt fordøjeligt grovfoder som f.eks. sent slået hø og lignende. Der er dog behov for mere viden om, hvordan fodringen og foderrationens sammensætning påvirker produktionen af metan.
Tabet af metan hos heste i forbindelse med foderomsætningen målt i forhold til energioptagelsen DE (fordøjelig energi), var i forsøg meget mindre hos heste end hos drøvtyggere og forskerne konkludere således, at heste producerer 3,3 gange mindre CH4(metan) i forhold til drøvtyggere.
Forskerne anfører, at disse forskelle sandsynligvis skyldes, at fermenteringstiden for foderet i hestens stortarm er væsentlig kortere end tilfældet er for fermenteringstiden i drøvtyggernes vom. Der var også væsentlig flere metanogene bakterier i drøvtyggernes vom i forhold til hestens stortarm og det samme var tilfældet m.h.t omfanget af cellolytiske bakterier. Yderligere konkluderes det, at metan udledningen fra heste i forbindelse med foderomsætningen stiger, ligesom hos drøvtyggere, med stigende andel fiberrigt foder i foderrationen.
I hestens fordøjelsessystem findes en mængde af forskellige mikroorganismer, som i forbindelse med foderomsætningen af fibre fra græs og andre planter danner CO2 og lattergas og det er disse gasser som bakterierne omdanner til metan.
Forskning viser at metan produktionen varierer meget fra dyr til dyr, hvilket tyder på, at det måske kan være muligt at avle efter dyr med lavere produktion af metan, f.eks. en ”lav metan malkeko”, eller en ”lav metan hest”. Ved malkekvæg udføres der forsøg med at måle koens udånding af bl.a. lattergas i forbindelse med malkningen således, at der fremkommer data om den enkelte kos udskillelse af klimagasser.
Arvbarheden for metan udskillelse hos kvæg er estimeret til ca. 0,1- 0,3 og noget tilsvarende vil formodentlig være gældende for heste.
Der forskes i disse år intensivt i mulighederne for vha. forskellige fodringsmæssige tiltag at kunne reducere den metanproduktion der dannes i drøvtyggernes vom i forbindelse med foderomsætningen. Da omsætningen i drøvtyggernes vom og hestes stortarm på nogle områder minder en del om hinanden, kunne man godt forestille sig, at tiltag der reducerer produktionen af metan hos drøvtyggere, i et vist omfang også vil have effekt hos heste.
Som et eksempel kan nævnes et hollandsk tilsætningsstof ”Bova”, der sammen med ekstra nitrat og fedt i foderet skulle reducere dannelsen af metan ved, at koens skulle bøvse op til 40% mindre. Hvilket dog får mælkemængden til at falde, hvilket selvfølgelig ikke er hensigtsmæssigt.
Der foregår også andre forsøg med at tilsætte tang, alger, forskellige urter og andre stoffer til foderet. Der er behov for mere viden om, hvordan forskellige foderrationer påvirker dannelsen af metan og om hvilke fodringsmæssige tiltag bl.a. additiver, herunder tilskud af forskellige former for tang, rapsprodukter og management tiltag, der kan reducere metan dannelsen i hesten fordøjelsesproces.
Fra kvæg ved vi, at tilsætning af fedt i foderrationen kan give mindre metan. Hvordan med mere fedt i foderet til heste, som jo allerede anvendes med succes mange steder i dag, hvor der er gode erfaringer med at fodre heste med olie? Et oplagt spørgsmål er: Giver tilskud af fedt, i form at f.eks. rapsolie i hestens foderration, mindre metan dannelse hos hesten?
Nogle forskere stiller også spørgsmålstegn ved, om evt. forandringer i metan produktionen pga. tilsætningsstoffer til foderet giver varige effekter eller om bakterierne i vommen vil tilpasse sig og andre bakterier vil efterhånden tage over således, at de metan reducerende effekter ikke bliver varige.
På nuværende tidspunkt har man dog endnu ikke opnået det store gennembrud med hensyn til metan reduktion vha. tilsætningsstoffer til foderet.
De forskellige foderemner har forskelligt klimaaftryk. Høje grovfoderudbytter i marken giver alt andet lige et lavere brændstof forbrug pr. produceret enhed, men kræver måske også et større input af gødning og andre hjælpestoffer, som skal modregnes. Tilsvarende har det været nævnt, at et større udbytter i marken kan være på bekostning af mindre biodiversitet. En majsmark giver f.eks. typisk højere udbytter end en græsmark, men lavere biodiversitet og det giver formodentlig også mere dyrevelfærd, når dyrene kommer ud på en græsmark, end hvis foderet blot tildeles i stalden. Sådanne forhold er væsentlige at få med i klimaregnskabet, men kan være svære at sætte tal på i forbindelse med en modregning.
En analyse af de enkelte delelementer af hesteholdet mht. klimabelastning viser, at følgende punkter er væsentlige med henblik på at gøre hesteholdet mere klimavenligt:
Planlæg transporter/kørsel med traktor og trailer så der ikke køres mere end og længere end nødvendigt
De grønne vismænd har foreslået en afgift på 1200 kr. pr 1000kg CO2- og fremhæver, at en sådan afgift vil være den økonomisk billigste måde at reducere landbrugets CO2 bidrag.
Heste græsser ofte vedvarende græsmarker, som får lov til at ligge længe, inden de pløjes op, hvilket skulle betyde indlejring af kulstof i jorden
Det er dog et kompliceret regnestykke at beregne klimabelastningen og inddrage evt. modregninger, når CO2 f.eks bindes i en vedvarende græsmark. Som tommelfingerregel kan man regne med, at 1 ha vedvarende græs årligt binder 3,7 tons CO2. Hvis der i forbindelse med hesteholdet er ca. 0,5 ha vedvarende græs pr. hest på bedriften svarer det til 0,5x3,7x1200 kr.= 2220 kr. Som man kan hævde burde modregnes i klimaregnskabet for denne hestebedrift.
I en spørgeskemaundersøgelse som det svenske rideforbund SVRF sendte ud til 950 foreninger under forbundet blev der bl.a spurgt ind til miljø- og klimaspørgsmål. Følgende miljø- og klimaparametre indgik i undersøgelsen:
Sammenlagt var der kun svar fra 41 ud af de 950 foreninger. På spørgsmålet om hvordan klubben vurderer miljø- og klimabelastningen for de enkelte parametre var svarene:
Energiregnskab på ejendomsniveau- simpelt klimaregnskab
Belastningen fra El- forbruget vurderes højest og belastningen fra foder vurderes lavest, men i øvrigt vurderes belastningen for de enkelte parametre meget ens.
Af svarene fremgår det, at klubberne er beviste om miljø- og klimaproblemerne relateret til hestehold og aktivt prøver at nedsætte belastningerne ved:
Levering af hestemøg til biogasanlæg er klimamæssigt en rigtig god løsning.
Udregning af et konkret klimaregnskab på den enkelte hesteejendom vil variere rigtig meget afhængig af de specifikke forhold på ejendommen. De faktorer som først og fremmest belaster klimaregnskabet, er det samlede foderbehov samt omfanget af transport af heste/personer og foder.
Et stort foderforbrug indebærer dels, at der skal produceres meget foder, hvilket giver anledning til udledning af drivhusgasser og dels, at der bliver produceret mere metan i forbindelse med hestenes foderomsætning og mere kvælstof og organisk materiale vil blive udskilt med gødning og urin, hvilket så senere vil give anledning til udslip af lattergas og metan fra gødningen.
Et mindre hestehold bestående af 4 varmblodsheste.
Hestene har fri adgang til grovfoder. Gården indkøber 7 tons wrap(tørstof), økologisk dyrket, som opfodres under vinterhalvåret (nov-april) i gennemsnit 10 kg ts/hest dagligt.
Det samlede forbrug varierer afhængigt af græsnings sæsonens længde og vintervejret. Wrappen bliver leveret med traktor 2 gange årligt, hvor der køres 40 km tur/retur.
Der indkøbes ca. 2 tons halm som strøelse for staldperioden. Halmen hentes med trailer og bil med et benzinforbrug på i alt 50 liter årligt.
Diselforbruget på gården er småt. Foderet køres ud på marken med traktor. Der forbruges ca. 0,75 balle pr. uge, i alt 20 wrapballer årligt, hvortil diselforbruget er 40l. Diselforbruget ved afhentning af wrapballerne ved producenten sættes til 30 l årligt.
El- forbruget er heller ikke stort. El anvendes til lavenergilamper i stalden og til lidt varme for at forhindre, at drikkevandet i stalden fryser.
Hestene står på dybstrøelse. Dybstrøelsen bliver afhentet af en landmand til videre kompostering eller køres direkte på marken og pløjes ned.
Om sommeren har hestene adgang til 5 ha vedvarende græs og om vinteren ca. 4 ha med græs.
Klimaaftrykket beregnes til 1,6 tons CO2 ekv. pr hest årligt. Foderomsætningen og gødningshåndteringen står for en forholdsvis stor del af udslippet af drivhusgasser, hvilken primært kan forklares med, at de andre udslip af drivhusgasser er forholdsvis lave.
Forbruget af indsatsvarer er relativt småt. Udledningen af lattergas fra markerne er små, da der kun tilføres meget begrænsede mængder af gødning pr ha, og da ejendommen drives økologisk.
Bidraget fra det indkøbte grovfoder er lavt og beregnet for konventionelt foder. I det konkrete eksempel er der tale om økologisk grovfoder, som ofte vil have et noget lavere klimaaftryk.
Klimaaftrykket fra et mindre hestehold med varmblodsheste. Klimaaftrykket beregnes til 1,6 tons CO2 -ekv pr. hest årligt. (Kilde: Hestsektorens klimatpåverken 2011).
Af figuren fremgår det, at det største enkeltbidrag til bedriftens klimaaftryk kommer fra foderet til hesteholdet. Her indgår indsatsfaktorer ved produktion og transport af foderet. Herefter følger det udslip af klimagasser, som der er forbundet med foderets omsætning i hestens fordøjelsessystem og så kommer markens udslip af lattergas, som er relateret til denitrifikationsprocesserne i marken. Håndtering af gødning fra stald, møddingsplads og græsmark bidrager også med et væsentligt bidrag, som naturligvis afhænger meget af, hvordan gødningshåndteringen foregår.
Berglund et al 2011. Hestsektorens klimatpåverkan.
Bergqvist Louise 2019. Ridsportens miljo- och Klimatpåverkan
Hesten och hållbar utveckling.2016
Klimakatalog. 40 ideer til et bedre klima her og nu
Mona et al.2018.Equine Contribution in Methane Emission and Its Mitigation Strategies.
Rosset, Martin.2012. Quantitative assessment of enteric methane emission and nitrogen excretion by equines
Emneord